(untitled) (Научни трудове на УНСС, 2021)
Целта на студията е да разгледа актуалното състояние на фискалната координация в ЕС, отчитайки ефектите от независими фискални съвети в държавите членки.Използваните изследователските методи са сравнителен анализ, обобщение, историко-логически метод, статистически анализ на емпирични данни, таблично и графично представяне на данните.Защитаваната теза е, че фискалните бордове допринасят за по-ефективно наблюдение по отношение на спазването на фискалните правила не само в Еврозоната, но и в целия ЕС. Те подпомагат този процес чрез независима експертиза, следейки прогностичните очаквания за макроикономически показатели, анализират структурата на държавния бюджет, нивата на дълг, издават препоръки и становища.Резултатите от изследването доказват, че фискалните бордове подпомагат подобряването на националните бюджетни политики, в комбинация с традиционни инструменти за фискален контрол като Пакта за стабилност и растеж. В някои държави тяхната дейност е независима, докато в други те разчитат на административна подкрепа от правителствен орган. В държавите с подобряващи фискални параметри, позитивно се оказва двойно наблюдение – от повече от един независим фискален съвет.Основните изводи за резултатите от работата на фискалните съвети са в контекста на незадължителния характер на техните препоръки за правителствата и техния по-ефективен принос за бюджетната стабилност в ЕС. Необходимо е да им се дадат инструменти за реален междуинституционален контрол върху бюджетната политика на националните правителства без това да предизвиква по-високо ниво на федеративност в ЕС.